Současné problémy v kolejových vozidlech
Vítejte na oficiálních webových stránkách konference s mezinárodní účastí Současné problémy v kolejových vozidlech / Súčasné problémy v koľajových vozidlách - PRORAIL. Tato tradiční mezinárodní konference se koná jednou za dva roky, střídavě v České Třebové (liché ročníky) a v Žilině (sudé ročníky). Organizátory konference jsou Dopravní fakulta Jana Pernera Univerzity Pardubice (ve spolupráci s Asociací strojních inženýrů - klubem Česká Třebová) a Žilinská univerzita v Žilině (ve spolupráci s Vedecko-technickou spoločnosťou pri Žilinskej univerzite). Cílem konference je seznámit účastníky s novými poznatky ve výzkumu, vývoji, zkušebnictví, konstrukci, výrobě, provozu, údržbě a opravárenství kolejových vozidel a samozřejmě také navázat nové a udržovat stávající kontakty mezi jednotlivými účastníky konference, mezi akademickou sférou a průmyslovou a provozní praxí. HLAVNÍ TÉMATA KONFERENCE: konstrukce železničních kolejových vozidel, vozidel městské kolejové dopravy a speciálních vozidel, teoretické aspekty vývoje, projektování a zkušebnictví kolejových vozidel, praktické poznatky z provozu kolejových vozidel a jejich důsledky, otázky interakce kolejového vozidla a dopravní cesty, materiály a technologie používané při stavbě a při opravách vozidel, diagnostika, údržba a opravárenství kolejových vozidel, trakční, řídicí a informační systémy kolejových vozidel. Oficiálními jazyky konference jsou čeština, slovenština a případně i angličtina. Od roku 2025 vychází oficiální konferenční sborník v elektronické podobě a je dostupný prostřednictvím těchto webových stránek jako jednotlivá čísla elektronického periodika. Sborník obsahuje pouze příspěvky, které úspěšně prošly recenzním řízením. Složení vědeckého a organizačního výboru konference je specifikováno pro každý jednotlivý ročník konference.
Dopravní fakulta Jana Pernera Univerzity Pardubice
Aktuální stav vývoje duálních lokomotiv CZ LOKO
Příspěvek pojednává o aktuálních projektech duálních lokomotiv v CZ LOKO, a.s. V první části popisuje proces vývoje, výroby, oživování, funkčních a typových zkoušek a prvotních zkušeností s provozem lokomotiv DS2000 DC (řada 190.0 / 744.5), což je varianta duální lokomotivy umožňující využití energie z trolejového vedení 3 kV DC nebo ze spalovacího motoru CAT C32. Následuje popis aktuálně projektované duální lokomotivy pro napěťové soustavy 25 kV 50 Hz a 15 kV 16,7 Hz v kombinaci se silnějším spalovacím motorem CAT C32 B. Tato lokomotiva je základem zcela nové platformy, jež by měla sloužit jako základ pro vývoj budoucích řad lokomotiv. Důraz je kladen zejména na vývoj hlavního rámu a kabiny, které musí být nově vyvinuty zejména z důvodu obtíží s rozmístěním všech potřebných komponent při zachování hmotnostních a rozměrových parametrů lokomotivy.
Copyright (c) 2025 Michal Benický, Lukáš Haupt https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Provoz a údržba elektrických jednotek s trakční baterií
Příspěvek popisuje první provozní koncept elektrických jednotek s trakčními bateriemi v ČR po jejich uvedení do zkušebního provozu, stejně jako přípravy k provozu dalších jednotek z již objednané série do Moravskoslezského kraje. Dále uvádí změny a režimová opatření v místě údržby pro zajištění bezpečnosti a spolehlivosti vozidel vybavených bateriemi. V další části se příspěvek věnuje potřebám údržby pojezdů elektrických jednotek, provozovaných nově i na regionálních tratích s velmi malými poloměry oblouků. Pro zmírnění účinku tratě na dvojkolí jsou nebo budou přijata různá opatření jak v údržbě vozidel, tak u správce infrastruktury. Z pohledu nákladů na životní cyklus je zásadní životnost baterií. Pro její prodloužení je nutné dosáhnout optimálního režimu nabíjení a vybíjení vzhledem k požadavkům na optimální provoz vozidel. To je jistou výzvou pro změny v procesu sběru dat o provozu jednotek a aktuální úrovni nabití. Článek popisuje současný stav a navrhuje změny diagnostického systému pro možnou optimalizaci.
Copyright (c) 2025 Adam Bílek, Martin Elstner, Vojtěch Ritter https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Klanice nákladného vozňa typu Snps – konštrukčné riešenia a mechanické zaťaženie pri preprave guľatiny a reziva
Článok pojednáva o klanicovom systéme plošinových vozňov. Obsahuje prehľad štandardizovaných riešení, ktorý je doplnený o špecifické riešenia známe z prevádzky. Článok si nekladie za cieľ urobiť detailný prehľad všetkých riešení. Hlavný dôraz sa kladie na konštrukčné riešenie a optimalizáciu klanicového systému na vozni Snps. Ten zabezpečuje bezpečnú prepravu guľatiny vrátane reziva bez toho, aby došlo ku poškodeniu jeho hrán pri preprave.
Copyright (c) 2025 Matej Búry, Marián Moravčík https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Renovace jízdní plochy hlavy kolejnice navařováním plazmou
Příspěvek prezentuje výsledky analýz návaru kontaktní vrstvy kolejnic vytvořené technologií plazmového navařování, s cílem zvýšení kontaktně-únavové odolnosti dynamicky namáhaných úseků tratě, popř. oprav v rámci prediktivní údržby. Ověřeny byly možnosti aplikace vysocelegované austenitické oceli, s definovanou geometrií navařované vrstvy pro zkoušky mechanické odezvy svarového kovu i tepelně ovlivněných vrstev. Experimentálně byla ověřena možnost použití technologie plasmového navařování bez předehřevu při použití reálného profilu standardní vysoceuhlíkové kolejnicové oceli. Výsledky experimentálních analýz potvrzují potlačení nežádoucích strukturních změn na hranici ztavení i v tepelně ovlivněné zóně v závislosti na postupu formování vrstev. Uveden je experimentální postup ověřování návaru (jeho soudržnost se základním materiálem, odolnost proti opotřebení a vzniku kontaktně únavového poškození).
Copyright (c) 2025 Bohumil Culek, Eva Schmidová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zjednodušené dynamické modely v optimalizaci vypružení, část 2.
Příspěvek se zabývá praktickým použitím zjednodušených dvouhmotových a tříhmotových tlumených dynamických modelů v optimalizaci návrhu vypružení kolejového vozidla. Text navazuje na předchozí příspěvek přednesený na XXVI. mezinárodní konferenci PRORAIL 2023 v Žilině. Příspěvek se zabývá simulací jízdy dvouhmotového a tříhmotového tlumeného modelu na reálných nerovnostech s vyhodnocením různých ukazatelů známek komfortu na skříni a optimalizací charakteristik tuhosti i tlumení v sekundárním vypružení. V příspěvku jsou vyčísleny následující známky komfortu: standardní metoda středního pohodlí NMV, úplná metoda středního pohodlí NVD a trvalé pohodlí Ccz dle EN 12299. Na závěr příspěvek uvádí srovnání výsledků optimalizací hodnot tuhostí i tlumení sekundárního vypružení pro jednotlivé známky komfortu a pro různé nerovnosti trati i rychlosti jízdy.
Copyright (c) 2025 Zdeněk Červenka, Miroslav Byrtus https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Využití systému VRUT ve výuce kolejových vozidel
Tento text navazuje na starší příspěvek autora z konference ProRail 2023 v Žilině, který byl věnovaný laboratoři virtuální reality na Fakultě strojní ČVUT. Příspěvek se zabývá využitím systému VRUT (Virtual Reality Universal Toolkit, vyvíjí společnost Škoda Auto a.s.) ve výuce kolejových vozidel na Fakultě strojní. V příspěvku jsou popsány základní vlastnosti systému, jeho obecné použití a přínos pro studenty fakulty.
Copyright (c) 2025 Tomáš Fridrichovský https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Analýza pevnosti otvoreného vozňa pri jeho zdvihnutí za účelom výmeny podvozkov na železničnej trajektovej stanici
Predložený výskum sa zameriava na analýzu pevnosti otvorenej skrine vozňa pri jej zdvíhaní za účelom výmeny podvozkov v podmienkach železničnej trajektovej stanice. Bolo zistené, že pevnosť konštrukcie otvorenej skrine vozňa odoláva zaťaženiam vznikajúcim pri jej zdvíhaní manipulačným strojom. Boli analyzované miesta, kde dopravné zariadenie interaguje s ťažnými konzolami, ktoré sú privarené k rohovým stĺpikom skrine vozňa. Vykonaný výskum prispeje k vytvoreniu odporúčaní pre návrh moderných konštrukcií nákladných vozňov a zvýšenie efektívnosti prevádzky v železnično-trajektových komplexoch.
Copyright (c) 2025 Juraj Gerlici, Alyona Lovska, Ján Dižo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vedení tramvajového dvojkolí při průjezdu přes dvojité srdcovky
Příspěvek je zaměřen na hodnocení vztahu dvojkolí–kolej při průjezdu dvojitou srdcovkou v tramvajovém provozu. Rozbor obsahuje dva nejčastější případy z hlediska konstrukce koleje – křížení s hlubokými žlábky v konstrukci koleje z Vignolových kolejnic a křížení s mělkými žlábky. Je využita metoda posuzování průjezdu přes dvojité srdcovky definovaná ve vyhlášce UIC 510-2, která je aplikována do oblasti tramvajového provozu. Rozbor vztahu dvojkolí–kolej je proveden pro různé hodnoty klíčových rozměrových parametrů dvojkolí a koleje za účelem stanovení základních požadavků pro zajištění spolehlivého vedení tramvajového dvojkolí při průjezdu dvojitou srdcovkou.
Copyright (c) 2025 Aleš Hába https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Inovace v oblasti nedestruktivního testování náprav dvojkolí železničních nákladních vozů
Příspěvek je zaměřen na diagnostiku náprav dvojkolí železničních nákladních vozů ve smyslu nedestruktivního testování v rámci údržby. Popisuje stávající standardní přístup včetně výhod a rizik, které vedly k výzkumu a vývoji nového zkušebního zařízení.
Copyright (c) 2025 Jan Hlaváč https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Organizace údržby hnacích vozidel v podmínkách evropské leasingové společnosti
Společnost Railpool je jednou z předních evropských společností v oblasti pronájmu hnacích kolejových vozidel, včetně zodpovědnosti za jejich údržbu. Zajištění bezpečného provozu napříč řadou evropských zemí přináší řadu výzev a rizik, které je nutné vhodnými prostředky organizace údržby kompenzovat. Jedním z výrazných faktorů mezinárodního provozu je rozdílné opotřebení jízdních obrysů kol. Na příkladech infrastruktury s kritickými charakteristikami vývoje jsou ukázány rozdíly v charakteru opotřebení a vyhodnocení jejich vlivu na provoz a údržbu vozidel.
Copyright (c) 2025 Ondřej Janiš https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Analýza parametrů ovlivňujících životnost kol
Příspěvek pojednává o vlivech, které působí na opotřebení / degradaci jízdní plochy kola, a tím i na jeho životnost. Až doposud byla tato problematika většinou nahlížena partikulárně. Například pouze z pohledu geometrie jízdního obrysu, jindy pouze z pohledu použitého materiálu kol. Tento příspěvek naopak sumarizuje většinu vlivů, které působí na životnost jízdní plochy a připravuje tak podklady pro vytvoření prediktivního modelu životnosti železničních kol v různých provozních podmínkách.
Copyright (c) 2025 Petr Janoš, Libor Kovář, Jaromír Široký, Alois Kotrba https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zvýšení jízdního komfortu pomocí semiaktivně řízených tlumičů – jízdní zkoušky
Tento příspěvek popisuje přínos semiaktivního řízení příčných a svislých sekundárních tlumičů v reálných podmínkách na vozu elektrické jednotky Škoda 10Ev („InterPanter“) oproti konvenčním pasivním tlumičům. Výsledky zkoušek ukazují výrazné zvýšení jízdního komfortu, a to zejména při vyšších rychlostech a na tratích s horší kvalitou. Při hodnocení ukazatelem středního pohodlí (NMV) dle normy EN 12299 se dosahovaná hodnota snižuje průměrně o 26 % na běžných tratích.
Copyright (c) 2025 Filip Jeniš, Ondřej Macháček, Tomáš Michálek, Patrik Staněk https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Možnosti testování čel tramvají s ohledem na kolizi s chodcem
Tato práce se zabývá některými důsledky připravovaného legislativního požadavku, který se týká konstrukce čel tramvají a vozidel lehké stavby s ohledem na kolizi s chodcem. Tato legislativa může vést k potřebě využití validovaného modelu figuríny, který prozatím není k dispozici. Je proto nastíněna možnost převzetí řešení z automobilového průmyslu.
Copyright (c) 2025 Roman Ježdík, František Lopot, Vojtěch Rulc https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bezkontaktní systém měření úhlu náběhu dvojkolí
Příspěvek se zabývá návrhem senzorického systému, který je schopen spojitě měřit úhel náběhu dvojkolí. Cílem je vyvinout bezkontaktní způsob měření úhlu náběhu dvojkolí pomocí senzorů umístěných na vozidle, který je aplikovatelný při testech dle EN14363 a potencionálně i v reálném provozu jako součást systémů aktivního radiálního stavění dvojkolí. Příspěvek se zaměřuje na nalezení vhodného typu senzorů a jejich umístění a výsledky testování v laboratorních podmínkách.
Copyright (c) 2025 Jan Kalivoda, Petr Bauer, Martin Novák, Zdeněk Novák https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vybrané problémy brzdění nákladních vozů s kotoučovou brzdou
Bezpečnost železniční dopravy je ovlivněna také brzdicími schopnostmi vozidel. V případě vozů s kotoučovou brzdou nedochází při brzdění k čištění jízdní plochy kola, což v kombinaci s nárůstem součinitele tření při dobrzďování zvyšuje pravděpodobnost smyku dvojkolí, poškození jízdní plochy kola a prodloužení zábrzdné dráhy. Příspěvek se zabývá vybranými problémy brzdění nákladních vozů s kotoučovou brzdou, které jsou na Dopravní fakultě Jana Pernera Univerzity Pardubice aktuálně řešeny v rámci závěrečných prací studentů. Práce byly zaměřeny na zjišťování součinitele tření mezi kotoučem a brzdovým obložením v podmínkách firmy DAKO-CZ, a.s., a návrhem jednoduchého zařízení pro ochranu jízdní plochy kol při brzdění nákladních vozů kotoučovou brzdou.
Copyright (c) 2025 Martin Kohout, Dominik Řihák, Jan Vaniš https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Výhody použití dvourychlostních převodovek v pohonu dvojkolí vozidel BEMU
Článek se zabývá přínosy použití dvourychlostních převodovek v individuálním pohonu dvojkolí u regionálních vozidel BEMU. Analyzuje konstrukční možnosti použití příčného pohonu v trakčním dvounápravovém podvozku. Ukazuje možnosti energetické úspory trakční energie dosažitelné při vhodném řízení jízdy regionálního vozidla typu BEMU při použití asynchronního nebo synchronního trakčního motoru a jednostupňové nebo dvourychlostní převodovky.
Copyright (c) 2025 Josef Kolář https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Příspěvek se zabývá problematikou přechodu od národního automatizačního systému AVV k plně interoperabilnímu ERTMS/ATO s mezikrokem AVV over ETCS, rozebírá změny na vozidlech, na „hardwaru“ tratě i v datovém popisu infrastruktury. Popisuje jednotlivá řešení retrofitních instalací podle dodavatele mobilní části ETCS a zamýšlí se nad dalším osudem traťových informačních bodů.
Copyright (c) 2025 Aleš Lieskovský, Ivo Myslivec https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Digitální automatické spřáhlo (DAC) – informace o projektu
Popis projektu DACFIT v návaznosti na všechny pracovní oblasti a činnosti související s DAC v rámci projektu Europe’s Rail Flagship Project 5. Zkušenosti z analýzy možností zabudování DAC do stávající flotily nákladních vozů a lokomotiv, kterou řeší VÚKV ve spolupráci s partnery projektu. Diskuse širších souvislostí s ohledem na možnosti budoucího inteligentního nákladního vozu.
Copyright (c) 2025 Zdeněk Malkovský https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Měření aerodynamických efektů v tunelech na železniční síti ČR
Článek představuje aerodynamická měření v tunelech na železniční síti ČR, jejichž hlavním úkolem bylo demonstrovat velikost efektů při rychlostech 160 až 200 km/h a analyzovat výsledky ve vztahu k nově projektovaným tratím. Jsou prezentovány ukázky naměřených tlakových změn a rychlostí proudění na pevné pozici v tunelu nebo tlakových změn na povrchu jedoucího vozidla. Dále jsou uvedena působící tlaková zatížení na vozidla a tlakový komfort cestujících pro tyto rychlosti. Závěrem jsou shrnuty související požadavky na vozidla, které tvoří důležitou součást návrhu a provozu na nových tratích v ČR s rychlostí 200 km/h.
Copyright (c) 2025 Emanuel Mergl, Jiří Šátek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vybrané problémy interakce vozidla a koleje v obloucích malých poloměrů
Tento příspěvek je věnován vybraným problémům interakce železničního vozidla a koleje v obloucích malých poloměrů, které jsou na Dopravní fakultě Jana Pernera Univerzity Pardubice aktuálně řešeny v rámci závěrečných prací studentů. V první části je pozornost věnována účinkům různých koncepcí pojezdu šestinápravové lokomotivy na kolej, a to s ohledem na příčné silové působení a opotřebení; analyzována je v této souvislosti i švýcarská metodika kvantifikace poškozujících účinků jízdy vozidla na kolej. Ve své druhé části se pak tento příspěvek zabývá zejména dovoleným převýšením a strmostí vzestupnic v obloucích malých poloměrů. Pozornost je věnována omezujícím faktorům a jejich vlivům na dosažitelnou traťovou rychlost.
Copyright (c) 2025 Tomáš Michálek, Jiří Šlapák, Vojtěch Salaba, Dominik Heřt https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Simulační ověření vlivu provozu na spotřebu dvouzdrojového kolejového vozidla
Článek si klade za cíl přiblížit klíčové aspekty mající vliv na spotřebu (a tedy i úspory) trakční energie. Jedná se především o využití jízdy výběhem a vliv výběhu na spotřebu a jízdní dobu vozidla, vliv délky pobytů v zastávkách za chodu pomocných pohonů vozidla, vliv využití rekuperačního brzdění do akumulátoru a jeho vztah k dodržení jízdního řádu, a v neposlední řadě vliv „stylu jízdy“. V závěru jsou diskutovány potřebné rezervy v kapacitě akumulátoru pro spolehlivý provoz aku-trolejových vozidel. Pro lepší pochopení výsledků je stručně představena struktura SW vyvinutého na Dopravní fakultě Jana Pernera Univerzity Pardubice, jež slouží právě pro detailní výpočty spotřeby energie při jízdě kolejového vozidla napájeného z trolejového vedení, nebo z trakčního akumulátoru.
Copyright (c) 2025 Ladislav Mlynařík, prof. Ing. Jaroslav Novák, CSc., Ing. Ondřej Sadílek, Ph.D. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Uzavřená válečková jednotka pro nákladní vagóny s podvozkem typu Y25
Podvozek typu Y25 patří mezi nejrozšířenější podvozky použité v nákladních vozech po celé Evropě. Tradičně jsou využívána otevřená válečková ložiska (CRB) NJ/NJP 130x240, jejichž konstrukce sahá více než 100 let do historie. Toto osvědčené, avšak konzervativní řešení, vyžaduje pravidelné generální opravy po 660 000 km včetně výměny maziva. SKF vyvinulo pro modernizaci tohoto systému uzavřenou předmazanou válečkovou jednotku CRU 130x240, která plně nahrazuje NJ/NJP bez nutnosti jakýchkoliv úprav skříně. Nové řešení přináší zásadní výhodu – prodloužený údržbový interval až 1,2 milionu kilometrů nebo 12 let, podle toho, co nastane dříve. To představuje dvojnásobný údržbový interval oproti stávající variantě, což koncovému uživateli přináší významnou úsporu nákladů na údržbu.
Copyright (c) 2025 Ondřej Novotný, Jan Babka https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Příspěvek se zabývá validací MBS (více tělesový systém) modelu tříčlánkové tramvaje. Před validací byly parametry silových prvků modelu aktualizovány na základě experimentálních dat získaných od výrobců jednotlivých komponent vypružení. Validace modelu byla provedena na základě výsledků měření během stacionárních zkoušek vozidla. Stacionární zkoušky zahrnovaly vážení vyrobených tramvají, zkoušku stlačování podvozků, zkoušku vlastností pohybů v příčném směru a zkrucovací zkoušku. Pro dosažení co nejlepší shody mezi experimentálními daty a výsledky simulací byly optimalizovány hodnoty klíčových parametrů modelu pomocí citlivostní analýzy. Úspěšně provedenou validací bylo dosaženo potřebné věrohodnosti modelu pro jeho využití při simulačním posouzení stacionárních jízdně-technických vlastností v rámci schvalovacího procesu vozidla do provozu.
Copyright (c) 2025 Jan Pejša https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vliv tunelu na vnitřní hluk železničního vozidla
Tento článek se zabývá vlivem jízdy tunelem na úroveň vnitřního hluku železničního vozidla. Měření byla provedena na třech různých typech vozů při jízdě na širé trati a v tunelech, a to v souladu s normou ČSN EN ISO 3381. Mikrofony byly rozmístěny v různých částech vozů, včetně nástupních prostor, přechodů a v jednom případě i v kabině strojvedoucího. Výsledky ukazují, že konstrukce vozidla, zejména tlakotěsnost a počet pater, významně ovlivňuje rozdíl hladin akustického tlaku mezi jízdou na širé trati a v tunelu. Největší rozdíly byly zaznamenány u dvoupatrových vozů, zatímco tlakotěsné vozy vykazovaly nejmenší změny v hluku. Zjištění mohou přispět k optimalizaci návrhu vozidel z hlediska akustického komfortu.
Copyright (c) 2025 Lucie Phamová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Technické představení velkého pneumatického vlakového zkušebního stavu samočinných brzdových systémů DAKO. Představení zahrnuje kompletní pneumatickou výstroj vlakového stavu a jeho měřící část. Vlakový zkušební stav slouží k testování a simulaci reálných podmínek osobních a nákladních vlaků dlouhých až 1200 m a obsahujících až 75 vagónů pro účely vývoje a ověření požadovaných vlastností brzdového systému. Dle ČSN EN 15 355 se jedná hlavně o zkoušky nevyčerpatelnosti brzdy vlaku, odbrzďovací doby vlaku a ověření průrazné rychlosti podél vlaku.
Copyright (c) 2025 Jáchym Piskač, Stanislav Pechar https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Experimentální ověření vlivu spinu na síly v kontaktu kolo–kolejnice: Návrh měření na kladkovém stavu
Pro účely výzkumu vlivu spinu na rozložení sil v kontaktu kola s kolejnicí bude použit kladkový zkušební stav – Testovací zařízení železničních kol (TZŽK) – instalovaný na pracovišti autorů. Podmínkám v kontaktu kolo–kolejnice se TZŽK přibližuje kontaktními podmínkami, velikostmi kolových sil, rychlostmi rotace, nastavením úhlu náběhu. Pro navrhované experimenty je potřeba zpřesnit instalovaný měřicí systém. Tento příspěvek se zabývá rozborem požadavků na navrhované experimenty vlivu spinu a komplexní revizí současného měřicího systému všech veličin instalovaného na TZŽK. Z tohoto rozboru vyplývá návrh úprav měření, zejména s ohledem na měření vzájemné polohy kladek.
Copyright (c) 2025 Jan Pulda, Petr Voltr, Bohumil Culek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zvýšení limitu tažných sil v čele vlaku nad současný limit v síti Správy železnic
Již od 60. let platí na české železnici limit tažné síly v čele vlaku 350 kN. Tento limit je v kontextu sousedních zemí značně nízký a snižuje výkonnost zejména nákladní dopravy. Proto zahájila Správa železnic sérii činností vedoucích k novelizaci předpisů a zvýšení limitu tažné síly. Jedním aspektem, který byl řešen ve spolupráci Správy železnic a VÚKV v letech 2023 a 2024, byla interakce mezi vozidlem a tratí a bezpečnost jízdy při působení tažných sil nad 350 kN. Studium těchto oblastí bylo nejprve teoretické, založené na výpočtech a počítačových simulacích jízdy vozidla. V druhé části byla provedena jízdní zkouška se soupravou schopnou vyvinout tažnou sílu nad 350 kN, přičemž v soupravě byl zařazen instrumentovaný nákladní vůz, na němž byly měřeny relevantní veličiny (např. kolové síly na všech kolech prostřednictvím měřicího dvojkolí, síly ve spřáhlech na obou koncích). Tento příspěvek se zabývá shrnutím těchto provedených prací, poznatků z provádění a závěrů těchto prací.
Copyright (c) 2025 Jan Pulda, Rudolf Mrzena, Tomáš Heptner, Zdeněk Moureček https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ozubnicové výhybky systému Abt a řešení průjezdu ozubnicového vozidla
V souvislosti s modernizacemi ozubnicových tratí v Česku a na Slovensku v posledních letech (Štrba – Štrbské Pleso v roce 2021 a Tanvald – Kořenov v roce 2025) bylo potřeba navrhnout a vyrobit ozubnicové výhybky pro tyto tratě, což obnášelo důkladně prostudovat aktuální řešení takových výhybek v zahraničí a následně navrhnout řešení vlastní. Příspěvek je zaměřen na aktuálně řešenou problematiku výhybek pro Abtův systém ozubnice, který je použit na modernizované trati Tanvald – Kořenov. V příspěvku budou čtenáři seznámeni s typy ozubnicových výhybek pro Abtův systém ozubnice. Dále je představeno řešení ozubnicové výhybky českého výrobce výhybek, DT – Výhybkárny a strojírny, a.s. V rámci vývoje výhybek byla velká pozornost zaměřena i na interakci výhybky nejen s ozubnicovým, ale i adhezním vozidlem se zaměřením na možné kolize. Bylo potřeba se vypořádat s chybějícími podklady, což bylo částečně nahrazeno 3D skenováním podvozků lokomotivy. V příspěvku je pozornost věnována i problematice interakce ozubeného kola s ozubeným hřebenem.
Copyright (c) 2025 Lukas Raif, Antonín Vévoda, Miroslav Komárek, Libor Výmola https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zkušenosti se zahajováním provozu jednopodlažních jednotek ŠKODA
Příspěvek se týká postupu homologace a uvádění do provozu u širokorozchodných jednotek 16Ev a 21Ev provozovaných na tratích v Lotyšsku a Estonsku. První část se zabývá zkoušením a typovým schválením jednotek, druhá část popisuje zkušenosti z provozu a servisu jednotek v souvislosti s povětrnostními podmínkami v Pobaltí. Poslední část příspěvku je věnována zkušenostem z provozu EJ obecně a nejčastější vlivům na disponibilitu vozidel v ČR.
Copyright (c) 2025 Radim Sýkora, Martin Kopečný, Petr Černušek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lokomotivy pro provoz v severských podmínkách
Od roku 2022 vstoupila společnost CZ LOKO, a.s. na Švédský trh dodáním nové lokomotivy z produktové řady 744.1 / Effishunter 1000. Během této doby a po nových zkušenostech se specifiky železničního provozu v severských podmínkách ve Švédsku byly provedeny nutné modifikace a opatření. Veškeré modifikace v souladu s TSI a národními požadavky byly testovány na prototypu, a následně certifikovány pro sériovou výrobu.
Copyright (c) 2025 Pavel Šimek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Inovativní podvozek NP-X pro nákladní vozy
Příspěvek se zabývá projektem inovativního nákladního podvozku normálního rozchodu pro maximální zatížení 22,5 tuny na nápravu. Rodina podvozků označená NP-X je zaměnitelná za dnes běžně používaný podvozek Y25 a vyznačuje se použitím pryžokovových prvků, kyvných ramen a dalších inovativních prvků. Jeho cílem je reflektovat současné a budoucí požadavky na nákladní dopravu. Příspěvek popisuje současný stav vývoje a výhledy do dalších let grantového projektu.
Copyright (c) 2025 Stanislav Švéd, Petr Bauer, Tomáš Fridrichovský, Kryštof Havlík, Marián Moravčík, Jan Musil, Jan Pejša, Jan Pulda, Viliam Sakalik https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
On-board diagnostika dynamické odezvy kol kolejových vozidel
Monitoring stavu jízdní plochy kol kolejových vozidel je důležitý nejen pro bezpečný provoz vozidla, ale také z důvodu redukce emisí hluku a vibrací při jízdě vozidla. Poruchový stav kola však nelze zjistit statickou prohlídkou vozidla, ale pouze hodnocením dynamické odezvy za jízdy, která je výsledkem interakce vozidla a koleje. Článek prezentuje výsledky simulace dynamické odezvy pomocí dvou typů zjednodušených modelů a porovnání s daty měřenými v reálném provozu.
Copyright (c) 2025 Jakub Vágner, doc. Ing. Petr Voltr, Ph.D., Ing. Jiří Šlapák, Ph.D., Ing. Martin Kohout, Ph.D., Ing. Pavel Sála, Ph.D., Ing. Vasyl Strazhnyk https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Úpravy ČSN 73 4959 s důrazem na směrové a výškové požadavky na nástupní hrany nástupišť
Článek představuje vybrané úpravy v rámci revize normy ČSN 73 4959 s důrazem na směrové a výškové požadavky na nástupní hrany nástupišť výšky 550 mm nad spojnicí temen kolejnic. Popisuje úpravu jmenovité vodorovné vzdálenosti nástupní hrany od osy přilehlé koleje v kontextu požadavků TSI INF a prostorové průchodnosti tratí. Dále rozebírá výškové požadavky na nástupní hranu zejména s ohledem na požadavky úrovňového nástupu do vozidla podle TSI PRM a diskutuje nutnost koordinovaného postupu manažera infrastruktury a zejména výrobců vozidel s cílem požadavkům úrovňového nástupu do vozidel plně vyhovět.
Copyright (c) 2025 Petr Vnenk, Vladimír Tomandl, Karel Fridrich https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Adhezní podmínky s vlivem tuhého maziva na okolky – testy na kladkovém stavu
Při vývoji a testování maziv pro kontakt kolo–kolejnice se často používají laboratorní zařízení s náhradními tělesy malého měřítka. Takováto zařízení jsou vhodná, ba nezbytná pro jakoukoli jednotnou zkušební metodiku, avšak nemusí přesně reprezentovat všechny podmínky skutečného kontaktu kola a kolejnice; speciální zkušební zařízení většího měřítka se k nim mohou přiblížit lépe. Tento příspěvek předkládá zjištění ohledně vlivu tuhých maziv okolků na adhezní podmínky, jak je lze vyšetřit na kladkovém stavu v plném měřítku. K hodnocení jsou využity adhezní charakteristiky, které postihují adhezní podmínky ve větší úplnosti než jen časové průběhy součinitele tření při konstantním skluzu.
Copyright (c) 2025 Petr Voltr, Adam Bílek, Michael Lata https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Testování tuhých maziv pro kontakt kolo–kolejnice na dvoukotoučovém stroji – vliv přítlaku maziva
Jedním z nástrojů pro snížení tření a opotřebení na rozhraní okolku a pojížděné hrany kolejnice jsou tuhá maziva, aplikovaná na okolek zařízením instalovaným na vozidle. Pro testování takových maziv je k dispozici metodika využívající dvoukotoučový stroj. Na výsledky zkoušky mají vliv různé faktory, z nichž tento příspěvek se zabývá silou přítlaku vzorku maziva. Z provedených experimentů vyplývá identifikace tohoto vlivu; s využitím jiných publikovaných výsledků je doplněno i vysvětlení jevů, které se odehrávají na rozhraní zkušebních těles a které určují vývoj součinitele tření během zkoušky.
Copyright (c) 2025 Petr Voltr, Jan Netolický, Stanislava Liberová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Výzkum a možnosti aplikace aktivního natáčení dvojkolí pro moderní tramvajová vozidla
Tento článek se zabývá výzkumem a aplikací technologie aktivního natáčení dvojkolí do oblouku u moderních článkových tramvají. Tramvajové tratě v centrech měst totiž často obsahují oblouky s velmi malými poloměry, což vede k výraznému opotřebení kol a kolejnic, hluku a vibracím. Studie navrhuje integraci aktivního prvku, původně vyvinutého pro vozidla klasické železnice, do podvozků moderních článkových tramvají s neotočnými podvozky a poukazuje na výzvy při takovéto integraci.
Copyright (c) 2025 Jan Vrba, Vojtěch Dybala https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Moderní vozidla jako pilíř technologického trojúhelníku
Tato konference pravidelně přináší nové poznatky a aktuální technologický posun v oblasti kolejových vozidel. Jak praktická řešení, tak vědecké přístupy ukazují, že tento segment je velmi významný a jeho inovace přispívají k vyšší oblibě kolejové dopravy. Tento článek ukazuje trochu jiný pohled a nastavuje zrcadlo těch, kteří následně tato vozidla objednávají v závazku veřejné služby nebo pro ně tvoří a spravují infrastrukturu. Řada inovací je velmi pozitivních, ale najdou se i takové, které prodlužují technologické časy a komplikují tak práci dopravním technologům. Klíčovým aspektem tak je soulad dopravní infrastruktury, použitých vozidel a také provozního konceptu objednatele na dané trati. Souhrnně se tyto aspekty označují jako technologický trojúhelník. V tomto článku jsou představeny některé takové případy dobré praxe a jejich reálné dopady. Jedná se zejména o synergický efekt modernizace vozového parku, železniční infrastruktury a propojení těchto aspektů s jízdním řádem a provozním konceptem.
Copyright (c) 2025 Marek Vyhnanovský, Petr Nachtigall, Lukáš Křižan, Martin Vojtek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0